Revista de Etnologie și Culturologie
type: channel
description: ISSN 1857-2049 eISSN 2537-6152 Revista de Etnologie și Culturologie este revista științifică editată de Institutul Patrimoniului Cultural. Revista este acreditată de către ANACEC la Categoria „A”, este indexată în Scopus.
publisher: Institute of Cultural Heritage
language: ro
publication name: Revista de Etnologie și Culturologie
issn: 1857-2049
items: Trecerea de la porțile de lemn la cele metalice în zona Codrilor Orheiului
items: Aromânii din Serbia – între identitate culturală, umor și modele etnologice balcanice
items: Pagini tragice ale istoriei găgăuzilor în lagărul Ivdel (deportarea din iunie 1941)
items: Construcția și organizarea interioară a bășcuțelor în așezările rurale de pe cursul superior al râului Răut, raionul Florești
items: Pâinea în obiceiurile funerare românești din spațiul pruto-nistrean: forme, funcții și semnificații simbolice
items: Monumente funerare din piatră în satele zonei etnografice a Codrilor Orheiului
items: Paradoxul tricksterului în expresiile idiș ale evreilor din Republica Moldova ca elaborare a teodiceei fenomenologice (aspectul intenției noetice în actualizarea/salvgardarea PCI)
items: Bulgarii din Basarabia în anii ’40 ai sec. XX: factorii procesului demografic, rata natalității și mortalitatea
items: Fântâna în contextul unor percepții ecologice, sanitare și etnoculturale
items: Carnavalul ca sistem ritualic din Munții Anzi: muzică, dans și interacțiune în Achoma (Valea Colca, Peru)
items: Depășirea percepțiilor deformate de propagandă și denigrări referitoare la cultura Basarabiei din anii 1918–1940
items: Fișă biografică academică a lui Valdemar Kalinin
items: Cursurile Internaționale de Limbă Romani
items: Pestelca din ținutul Covurlui și zadia din Țara Năsăudului ca mărturie a transhumanței și schimburilor culturale
items: Învățământul școlar în coloniile bulgare din Basarabia în a doua jumătate a secolului al XIX-lea: cadrul normativ-juridic
items: Nume de familie derivate din terminologia meșteșugurilor asociate prelucrării pieilor
items: Jozefina Cușnir și reinterpretarea pogromului de la Chișinău
items: Fântânile din satul Puhoi, raionul Ialoveni, în contextul patrimoniului cultural material și imaterial local (aspecte etnoculturale)
items: Sincronismul valorilor culturale ca expresie a limbajului vizual – o virtute eminamente patrimonială
items: „Educația multilingvă” și limba română în UTA Găgăuzia în perioada 2022–2025: câteva rezultate și concluzi
items: Arta încondeierii ouălor în Republica Moldova: patrimoniu cultural imaterial, educație și cooperare transfrontalieră
items: Afinul (Vaccinium myrtillus L.) în cultura, limba și tradițiile albanezilor din Balcani
items: Viața în jurul vetrei: perspective artistice
items: Transformarea spațiului sacru: casa mare în mediul rural contemporan din Moldova (cazul s. Puhoi)
items: „Crucile de jurământ” din județul Gorj: simbolism și interpretare
items: Păpușile din zahăr în culturile Lumii Vechi și ale Lumii Noi: cu privire la problema migrației tradiției
items: Regina Maria a României: literatura, arta și spațiul locuit ca instrumente de promovare a imaginii culturale a unui stat
items: The riverain diptych as a geophotographic horizon of Moldova
items: Învățământul școlar în coloniile bulgare din Basarabia în anii ‘40 ai secolului al XIX-lea: baza normativ-juridică
items: Ciclul vieții în Basarabia (anii 1930): între tradiție și modernizare

Trecerea de la porțile de lemn la cele metalice în zona Codrilor Orheiului
type: item
description: Articolul dat analizează evoluția porților gospodărești din zona etnografică a Codrilor Orheiului, regiune situată în centrul Republicii Moldova. Studiul evidențiază legătura strânsă dintre mediul natural, materialele locale și arhitectura vernaculară, punând accent pe transformările produse în a doua jumătate a secolului XX. Inițial, porțile aveau forme simple, realizate din nuiele împletite, cu rol practic de delimitare a gospodăriei. Odată cu dezvoltarea meșteșugurilor, acestea au fost înlocuite de porți masive din lemn de stejar sau din alte esențe tari, fixate în structură de tip Z, pentru rezistență. În paralel, utilizarea pietrei, în special calcar sarmatic din zona râurilor Nistru și Răut, a dus la apariția stâlpilor de poartă sculptați și a îngrăditurilor din piatră. Localități precum Brănești, Morovaia și Furceni au devenit centre importante ale meșteșugului pietrăresc, iar meșterii locali au contribuit la definirea unui stil regional distinct. Combinația lemn-piatră a devenit emblematică pentru identitatea arhitecturală a zonei. Treptat, porțile metalice au înlocuit aproape complet modelele tradiționale din lemn, devenind simbol al modernizării rurale. Totuși, combinația tradițională lemn–piatră rămâne o expresie definitorie a arhitecturii vernaculare din zona etnografică a Codrilor Orheiului, ilustrând echilibrul dintre funcționalitate, estetică și adaptarea la peisajul colinar.
subject: CERCETĂRI DE TEREN
  topic: section
subject: poartă de lemn
  topic: keywords
subject: poartă de metal
  topic: keywords
subject: gospodărie
  topic: keywords
subject: Codrii Orheiului
  topic: keywords
creator: Sergiu Suvac
rights: Copyright (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-07-21
publication date: 2026-07-21
starting page: 141
ending page: 146
doi: 10.52603/rec.2026.39.16

Aromânii din Serbia – între identitate culturală, umor și modele etnologice balcanice
type: item
description: Acest articol analizează dimensiunile etnologice și culturologice ale identității culturale contemporane a aromânilor din Serbia, cu un accent deosebit pe umorul ca formă de autoreprezentare colectivă în contextul cultural balcanic. Studiul se bazează pe analiza mai multor tipuri de texte – de la anecdote orale și piese de teatru, până la rubrici umoristice din presă – în care apar personaje emblematice precum kir Janja, kir Dima și kir Sima. Scopul analizei a fost identificarea unor tipare etnologice precum economia, ingeniozitatea, galanteria și tendința spre ironie socială, prezente ca markeri culturali. Articolul arată că aromânii utilizează umorul codificat etnic nu doar ca formă de divertisment, ci și ca instrument de transmitere intergenerațională a valorilor și de negociere a propriei poziții în contextul multicultural balcanic. Această abordare evidențiază și necesitatea includerii practicilor culturale imateriale în cercetările etnologice și culturologice contemporane, în special în cazul comunităților minoritare, care folosesc umorul ca mijloc de dialog cu cultura majoritară, dar și ca formă de rezistență, negociere și resemnificare a propriei istorii.
subject: ETNOLOGIE ȘI CULTUROLOGIE
  topic: section
subject: aromâni
  topic: keywords
subject: identitate culturală
  topic: keywords
subject: etnologie
  topic: keywords
subject: umor
  topic: keywords
subject: folclor urban
  topic: keywords
subject: literatură populară
  topic: keywords
creator: Ivana Ivanić
creator: Virđinija Popović
rights: Copyright (c) 2026
date: 2025-12-30
publication date: 2025-12-30
starting page: 4
ending page: 12
doi: 10.52603/rec.2025.38.01

Pagini tragice ale istoriei găgăuzilor în lagărul Ivdel (deportarea din iunie 1941)
type: item
description: Acest articol analizează soarta a 62 capi de familie arestați în perioada 12-13 iunie 1941, în localitățile cu o concentrație mare de găgăuzi din RSSM în timpul primei deportări în masă. Au fost arestați familii întregii în baza rapoartelor emise pe numele capului acesteia, acuzându-l de activitate contrarevoluționară. Printre cei reprimați s-au numărat primari, funcționari publici, oameni de afaceri și proprietari de pământuri. În timpul procesării dosarelor de anchetă de către organele NKGB din RSSM au fost comise grave încălcări de procedură. După ce au fost arestați bărbații, fiind separați de familiile lor, care au fost trimise în exil în Kazahstan, în timp ce capii de familie au fost transportați la lagărul Ivdel, în regiunea Sverdlovsk. Odată ajunși în lagăr, au fost emise mandate de arestare, au fost efectuate interogatorii și au fost formulate acuzații, adesea cu modificări ale încadrării lor. Majoritatea au fost condamnați sau în temeiul art. 58 din CP al RSFSR sau în temeiul art. 35 din CP al RSFSR, recunoscuți drept „element social periculos”, cu o pedeapsă de 5-10 ani de închisoare. Analiza materialelor de arhivă arată că majoritatea celor arestați au decedat în perioada 1941–1942 din cauza condițiilor de detenție dure. Doar opt persoane au supraviețuit, iar soarta a cinci din ele este necunoscută. Aproape toți deținuții de la lagărul Ivdel au fost reabilitați în 1989.
subject: PAGINA TÂNĂRULUI CERCETĂTOR
  topic: section
subject: arestări
  topic: keywords
subject: găgăuzi
  topic: keywords
subject: RSSМ
  topic: keywords
subject: lagărul Ivdel
  topic: keywords
subject: reabilitare
  topic: keywords
creator: Svetlana Capanji
rights: Copyright (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-07-21
publication date: 2026-07-21
starting page: 183
ending page: 190
doi: 10.52603/rec.2026.39.22

Construcția și organizarea interioară a bășcuțelor în așezările rurale de pe cursul superior al râului Răut, raionul Florești
type: item
description: În unele așezări rurale de pe cursul superior al râului Răut mai pot fi întâlnite, și astăzi, persoane care locuiesc în bordeie – locuințe semiîngropate, cunoscute la nivel local sub denumirile de bașcă sau bășcuță. Pentru țara noastră, aceste locuințe reprezintă o raritate și sunt, totodată, insuficient cercetate și valorificate. Deși unele bordeie sunt încă locuite, altele se află într-un proces avansat de degradare, iar altele s-au pierdut odată cu trecerea anilor. Pentru a analiza construcția și organizarea interioară a bordeielor, drept studiu de caz vor servi localitățile Domulgeni, Țîra și Roșietici din raionul Florești. Pe parcursul anului 2025, am realizat mai multe documentări de teren în aceste sate, reușind să discutăm cu persoane care locuiesc în astfel de locuințe. Astfel, am putut observa modul în care acești oameni s-au adaptat acestui tip de habitat, în ciuda condițiilor de trai modeste, caracterizate prin spațiu restrâns și lipsa unor facilități esențiale, precum baia. Totuși, dimensiunile reduse ale bordeielor le permit locatarilor să facă economii semnificative, în special în sezonul rece, deoarece pentru încălzirea acestor locuințe este necesară o cantitate mai mică de lemne. În plus, aceste construcții oferă un confort termic natural: vara este răcoare, iar iarna se menține căldura. Recent, acest tip de locuință a atras atenția presei internaționale, inclusiv a Agenției France Presse, contribuind astfel la promovarea informației despre acest tip de locuință original.
subject: PAGINA TÂNĂRULUI CERCETĂTOR
  topic: section
subject: bordei
  topic: keywords
subject: documentare de teren
  topic: keywords
subject: r-nul Florești
  topic: keywords
subject: Republica Moldova
  topic: keywords
subject: tradiţie
  topic: keywords
creator: Sorin Grajdari
rights: Copyright (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-07-21
publication date: 2026-07-21
starting page: 166
ending page: 170
doi: 10.52603/rec.2026.39.19

Pâinea în obiceiurile funerare românești din spațiul pruto-nistrean: forme, funcții și semnificații simbolice
type: item
description: Articolul analizează semnificațiile profunde ale morții și ritualurilor de înmormântare în tradiția românească, unde moartea este percepută nu ca un sfârșit, ci ca o trecere în altă lume. Acest moment reprezintă un prag sacru, marcat de obiceiuri și practici ritualice, menite să asigure integrarea sufletului în planul spiritual și menținerea legăturii cu sacralitatea. Astfel de rituri de trecere, prezente în toate culturile umane, au avut un rol esențial în organizarea relației dintre om și univers. În cultura românească, aceste tradiții s-au păstrat de-a lungul timpului, fiind susținute de credințe adânc înrădăcinate. Un rol central îl are pâinea, simbol al vieții și al jertfei, oferită lui Dumnezeu pentru sufletul celui răposat. Ea reprezintă atât existența pământească, cât și trupul defunctului. Grâul, materia din care este făcută pâinea, simbolizează în tradiția creștină învierea și viața veșnică, sugerând renașterea prin analogie cu ciclul natural al germinării. Ritualurile funerare sunt însoțite de practici simbolice și magico-religioase, menite să asigure trecerea lină a sufletului în lumea de dincolo. În ansamblu, aceste obiceiuri reflectă o concepție profund spirituală asupra morții, în care simbolurile și ritualurile contribuie la menținerea legăturii dintre viață și eternitate.
subject: COMUNICĂRI
  topic: section
subject: pâine
  topic: keywords
subject: obiceiuri funerare
  topic: keywords
subject: moarte
  topic: keywords
subject: suflet
  topic: keywords
creator: Carolina Cotoman
rights: Copyright (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-07-21
publication date: 2026-07-21
starting page: 157
ending page: 165
doi: 10.52603/rec.2026.39.18

Monumente funerare din piatră în satele zonei etnografice a Codrilor Orheiului
type: item
description: Articolul dat analizează o serie de monumente funerare din piatră în localitățile aflate în zona etnografică a Codrilor Orheiului. Ne propunem să analizăm tipologia crucilor și a pietrelor de mormânt, motivele decorative și inscripțiile care reflectă credințele și mentalitatea comunităților locale. De asemenea, vom urmări evoluția acestor monumente în timp sub influența tradițiilor populare și a normelor religioase. Prin acest demers, dorim să valorificăm patrimoniul cultural al regiunii și să subliniem importanța păstrării lui pentru generațiile viitoare. În tradiția satelor din zona Codrilor Orheiului, crucea funerară este nu doar un semn religios, ci și un element identitar și artistic. Aceste ornamente îmbină simboluri precreștine cu semnificații creștine, reflectând continuitatea tradițiilor locale. Crucea funerară îndeplinește astfel o dublă funcție: spirituală, prin mesajul teologic pe care îl transmite, și memorială, prin păstrarea numelui și a amintirii celui trecut la cele veșnice. În cadrul cercetării de teren realizate de noi, am constatat că monumentele funerare vechi se păstrează până în prezent. Această situație sugerează ideea că datorită încărcăturii lor emoționale deosebite, ele sunt în continuare bine întreținute și conservate de către urmașii celor decedați.
subject: COMUNICĂRI
  topic: section
subject: cruce
  topic: keywords
subject: monument funerar
  topic: keywords
subject: piatră
  topic: keywords
subject: Codrii Orheiului
  topic: keywords
subject: rit funerar
  topic: keywords
creator: Alexandru Magola
creator: Sergiu Suvac
rights: Copyright (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-07-21
publication date: 2026-07-21
starting page: 147
ending page: 156
doi: 10.52603/rec.2026.39.17

Paradoxul tricksterului în expresiile idiș ale evreilor din Republica Moldova ca elaborare a teodiceei fenomenologice (aspectul intenției noetice în actualizarea/salvgardarea PCI)
type: item
description: Articolul analizează două expresii idiș (ambele de natură paradoxal-comică) în contextul unei a treia expresii: „Tu fă, iar Eu te voi ajuta”, pe care o numim „dialogică”. Or, ea există ca o replică de încurajare și de încredere din partea lui Dumnezeu, care îl invită pe om la acțiuni armonizatoare comune. Articolul reprezintă una dintre experiențele de realizarea intenției noetice în actualizarea/ salvgardarea expresiilor idiș ca PCI, prin identificarea sensurilor lor existențiale. În acest scop este introdus un set de noțiuni elaborate în cadrul sistemului noetic de concepții dezvoltat de noi, inclusiv noțiunea de teodicee fenomenologică. Așa cum am relevat, atunci când recurge la oricare dintre cele două expresii (care îndeplinesc totodată funcția unor formule apotropaice), omul realizează implicit un act noetic special, paradoxal-comic, pe care l-am numit „paradoxul tricksterului”. Acesta se întemeiază pe un model particular de comportament – modelul tricksteric-noetic – care realizează fenomenologic o armonizare eticizantă a Universului, prin eforturile conjugate ale lui Dumnezeu și ale omului. Totodată – ca etapă intermediară necesară – se realizează și o teodicee fenomenologică.
subject: ETNOLOGIE ȘI CULTUROLOGIE
  topic: section
creator: Jozefina Cușnir
rights: Copyright (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-07-21
publication date: 2026-07-21
starting page: 124
ending page: 131
doi: 10.52603/rec.2026.39.14

Bulgarii din Basarabia în anii ’40 ai sec. XX: factorii procesului demografic, rata natalității și mortalitatea
type: item
description: Articolul examinează mecanismele de transformare a dezvoltării demografice a populației bulgare din Basarabia în anii ’40 ai sec. XX, sub influența represiunilor, deplasărilor forțate și foametei din 1946–1947. Sunt analizate interacțiunile dintre factorii demografici endogeni ai reproducerii populației și circumstanțele externe legate de transformările socio-economice din anii 1940. Natalitatea, ca proces istorico-demografic, este analizată prin patru dimensiuni analitice principale: rata brută a natalității, variabilitatea indicatorilor fertilității, vârsta la prima naștere și modelul sezonier al nașterilor. Mortalitatea reprezintă un indicator-cheie al stării generale a societății și al proceselor sale de dezvoltare. Împreună cu natalitatea, mortalitatea joacă un rol fundamental în formarea sporului natural al populației. Această abordare conceptuală oferă o bază solidă atât pentru studiile retrospective, cât și pentru cele prospective asupra mortalității. Studiul concluzionează că transformarea factorilor fertilității și mortalității delimitează două etape ale tranziției demografice. Prima etapă a început în ultimul sfert al secolului al XIX-lea, când mortalitatea ridicată a început să scadă ca parte a unui proces mai amplu, care a inclus și reducerea ratelor fertilității. A doua etapă a fost determinată de intervenția factorului exogen al foametei din 1946–1947 în mecanismele mortalității naturale, ceea ce a condus la o transformare substanțială a structurii acesteia.
subject: ETNOLOGIE ȘI CULTUROLOGIE
  topic: section
subject: bulgarii
  topic: keywords
subject: Basarabia
  topic: keywords
subject: procese demografice
  topic: keywords
subject: natalitate
  topic: keywords
subject: mortalitate
  topic: keywords
subject: represiuni
  topic: keywords
subject: foamete
  topic: keywords
creator: Oleksandr Ganchev
rights: Copyright (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-07-21
publication date: 2026-07-21
starting page: 59
ending page: 70
doi: 10.52603/rec.2026.39.07

Fântâna în contextul unor percepții ecologice, sanitare și etnoculturale
type: item
description: Schimbările climatice din ultimele decenii, marcate de încălzirea globală, accentuează din ce în ce mai pronunțat rolul surselor de apă pentru existența omenirii. Fântâna reprezintă o sursă de apă potabilă din cele mai vechi timpuri până în zilele noastre. În esența sa, construcția și structura fântânii s-a păstrat aceeași pe parcurs de secole și milenii, fiind modernizată doar partea tehnică de extragere a apei din adâncimi. Viața omului este condiționată de consumul de apă și această apă trebuie să fie de calitate, să corespundă normelor sanitare și ecologice, înaintate de autoritățile abilitate în domeniu. În tradițiile populare, asociate fântânii, sunt respectate cu strictețe rânduielile legate de păstrarea curățeniei, de curățarea anuală a fântânii, de respectarea rigorilor structurale de protejare a spațiului fântânii de tot felul de impurități, generate de natură sau om. În cazurile când cădeau accidental animale sau păsări în fântână, oamenii recurgeau la curățarea fântânii cu participarea nemijlocită a fântânarului. Dacă din varia circumstanțe în fântână cădea și murea un om, atunci după scoaterea cadavrului fântâna era astupată și ea dispărea ca sursă de apă. Puritatea apei din fântână era asociată direct cu integritatea trupească a fântânarului, cu neprihănirea gândurilor și faptelor sale, întărite prin credință, evlavie și pioșenie.
subject: ETNOLOGIE ȘI CULTUROLOGIE
  topic: section
subject: fântână
  topic: keywords
subject: apă
  topic: keywords
subject: puritate
  topic: keywords
subject: tradiţii
  topic: keywords
subject: rigorisanitare
  topic: keywords
subject: norme ecologice
  topic: keywords
subject: percepții etnoculturale
  topic: keywords
creator: Valentin Arapu
rights: Copyright (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-07-21
publication date: 2026-07-21
starting page: 13
ending page: 21
doi: 10.52603/rec.2026.39.02

Carnavalul ca sistem ritualic din Munții Anzi: muzică, dans și interacțiune în Achoma (Valea Colca, Peru)
type: item
description: În acest studiu se examinează ciclul festiv din Achoma, în Valea Colca din Peru, urmărind succesiunea carnavalului de la tinkachi (ofrandă) la kacharpari (sfârșitul ritualului) prin dimensiunile organizatorice, economice, muzicale, performative și culinare. Prin observație participativă pe parcursul întregului ciclu, interviuri cu purtători locali de cunoștințe și interacțiunile triangulare cu înregistrări audiovizuale comunitare, acest studiul acoperă lacune privind patronajul festiv, leadershipul local și rolurile femeilor. Rezultatele obținute arată că mayordomía cabecillas (liderii spirituli) susțin celebrarea prin mobilizarea ayni (interacțiunii) și a prestigiului, pentru a asigura muzicanții, hrana și chicha (băutură tradițională din porumb). Ansamblul tradițional, compus din lawatas, tarola și bombo (instrumente muzicale de percuție), structurează pukllay (competiție) și alimentează contrapunteo-ul (dialogul muzical ritmat) dintre grupurile sociale Hanansaya și Urinsaya. Trupele feminine conduc performanța publică și întruchipează o formă de reprezentare colectivă. În ansamblu, carnavalul funcționează ca un sistem ritual care reproduce reciprocitatea, leadershipul și participarea marcată de gen, negociind totodată procesele de patrimonializare care reconfigurează sensul și continuitatea intergenerațională.
subject: ETNOLOGIE ȘI CULTUROLOGIE
  topic: section
subject: carnaval
  topic: keywords
subject: Munții Anzi
  topic: keywords
subject: sistem ritual
  topic: keywords
subject: patrimoniu cultural
  topic: keywords
creator: Aleixandre Brian Duche Pérez
creator: Lolo Juan Mamani-Daza
rights: Copyright (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-07-21
publication date: 2026-07-21
starting page: 4
ending page: 12
doi: 10.52603/rec.2026.39.01

Depășirea percepțiilor deformate de propagandă și denigrări referitoare la cultura Basarabiei din anii 1918–1940
type: item
description: Recent a văzut lumina tiparului monografia „Renașterea culturii Basarabiei în contextul României întregite (1918–1940)”, elaborată de dr. în istorie, conf. univ. Larisa Noroc (Universitatea Pedagogică de Stat „Ion Creangă” din Chișinău). Redactor științific: Valentina Ursu. Ediția a 2-a. Chișinău: Lexon-Prim, 2025. 256 p. Monografia este dedicată unui subiect deosebit de actual. Moștenirea culturală din perioada interbelică continuă să trezească un viu interes în societatea moldovenească contemporană și controverse în interpretarea evenimentelor și faptelor. Ea solicită o analiză critică a vieții sociale, în ansamblu, dar și o prezentare pertinentă a rolului politicii culturale a guvernului român, oferind o perspectivă documentată și critică asupra realităților sociale din acea perioadă. Prin reconstituirea riguroasă a experiențelor concrete din anii 1918–1940, este posibilă construirea unei memorii colective fundamentate pe date factologice și documentare, depășind astfel interpretările eronate de propaganda sovietică ale întregii perioade de aflare a Basarabiei în componența României, dar și unele percepții contemporane ale ideologilor comuniști.
subject: RECENZII
  topic: section
creator: Valentina Ursu
rights: Copyright (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-07-21
publication date: 2026-07-21
starting page: 200
ending page: 202
doi: 10.52603/rec.2026.39.26

Fișă biografică academică a lui Valdemar Kalinin
type: item
description: Nume complet: Valdemar (Voldemars) Kalinin Data nașterii: 30 mai 1946 Locul nașterii: Vitebsk, Belarus (fosta URSS) Părinți: mama: Yevdokiya Kalinina tatăl: Ilya (Ilyas) Kalinin Naționalitate: belarusă Etnie: rom (grup baltic) Reședință ulterioară: Londra, Regatul Unit
subject: VIAȚA ȘTIINȚIFICĂ
  topic: section
creator: Gheorghe Sarău
rights: Copyright (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-07-21
publication date: 2026-07-21
starting page: 196
ending page: 197
doi: 10.52603/rec.2026.39.24

Cursurile Internaționale de Limbă Romani
type: item
description: În vara anului trecut, înscriindu-mă la Cursurile Internaționale de Limbă Romani, ediția a III-a, care au avut loc la Școala gimnazială „Mihai Eminescu” din Costinești (România) în perioada 14-24 iulie 2025, am avut ocazia să mă conving personal că învățarea unei limbi noi poate fi atractivă la orice vârstă, că predarea limbii romani în țara vecină reprezintă una dintre programele necesare ale procesului educațional în domeniul respectării drepturilor minorităților etnice. De la începutul secolului XXI, datorită eforturilor intelectualelor locali (cum îl vedem pe Gheorghe Sarău, în primul rând), Ministerul Educației din România a început să pregătească și să editeze manuale de limbă romani și matematică. În aceste manuale se utilizează o normă supradialectală medie, bazată pe dialectele vlăhești
subject: VIAȚA ȘTIINȚIFICĂ
  topic: section
creator: Svetlana Procop
rights: Copyright (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-07-21
publication date: 2026-07-21
starting page: 191
ending page: 195
doi: 10.52603/rec.2026.39.23

Pestelca din ținutul Covurlui și zadia din Țara Năsăudului ca mărturie a transhumanței și schimburilor culturale
type: item
description: Studiul analizează transhumanța ca fenomen socioeconomic și cultural, evidențiază rolul ei esențial în modelarea identității românești. Practicată ca deplasare sezonieră a turmelor între munte și câmpie, transhumanța a generat rețele de drumuri pastorale, care au devenit ulterior importante axe comerciale și culturale. Aceste rute au facilitat intense schimburi culturale între comunități, contribuind la consolidarea legăturilor sociale și economice. Se evidențiază influențele transhumanței asupra portului tradițional din ținutul Covurlui, în special asupra elementului acestuia – pestelca, comparată cu zadia năsăudeană. Analiza relevă similitudini structurale între aceste elemente, dar și diferențe semnificative privind cromatica, ornamentica și tehnicile de broderie, determinate de specificul regional, preferințele estetice locale și disponibilitatea de materiale. Transhumanța, considerată ca un vector al transferului cultural, contribuie la schimbul reciproc de motive textile, tehnici și ornamente între diferite comunități, formând un patrimoniu cultural românesc unitar. Deși pestelca din ținutul Covurlui, în comparație cu zadia Țara Năsăudului, are o răspândire mai limitată și o valoare identitară mai puțin pronunțată, ea reflectă adaptarea locală și demonstrează păstrarea formelor arhaice și sinteza influențelor externe.
subject: PAGINA TÂNĂRULUI CERCETĂTOR
  topic: section
subject: transhumanţă
  topic: keywords
subject: pestelcă
  topic: keywords
subject: zadia
  topic: keywords
subject: ținutul Covurlui
  topic: keywords
subject: Țara Năsăudului
  topic: keywords
subject: patrimoniu cultural românesc
  topic: keywords
creator: George Pascal
creator: Daniel Gabriel Kerekes
rights: Copyright (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-07-21
publication date: 2026-07-21
starting page: 176
ending page: 182
doi: 10.52603/rec.2026.39.21

Învățământul școlar în coloniile bulgare din Basarabia în a doua jumătate a secolului al XIX-lea: cadrul normativ-juridic
type: item
description: În articolul de față se acordă o atenție deosebită analizei cadrului normativ-juridic, care a stat la baza reformării sistemului de învățământ în coloniile bulgare din sudul Basarabiei în a doua jum. a sec. al XIX-lea. Este analizat în detaliu procesul de transfer al instituțiilor de învățământ din subordinea Ministerului Domeniilor Statului în competența Ministerului Instrucțiunii Publice, proces care a marcat un moment de cotitură în evoluția educației diasporei bulgare. Principalele acte normativ-juridice, ce au stipulat organizarea învățământului primar în această perioadă, erau Regulamentele cu privire la școlile primare populare din 1864 și 1874, documente, care au instituit noi standarde în ceea ce privește administrarea, finanțarea și conținutul procesului educațional. Se examinează în detaliu mecanismele de control a școlilor, inclusiv instituirea sistemului de inspecții și consolidarea supravegherii din partea autorităților eparhiale. Se subliniază că aceste reforme educaționale reflectau strategia imperială generală de rusificare. Totodată, regulamentele educaționale au creat, într-o anumită măsură, cadrul juridic prielnic pentru introducerea limbii bulgare ca obiect de studiu în unele instituții de învățământ, precum Școala Centrală din Comrat.
subject: PAGINA TÂNĂRULUI CERCETĂTOR
  topic: section
subject: coloniile bulgare
  topic: keywords
subject: Basarabia
  topic: keywords
subject: învăţământ
  topic: keywords
subject: cadru normativ-juridic
  topic: keywords
subject: supraveghere eparhială
  topic: keywords
creator: Maria Smirnova
rights: Copyright (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-07-21
publication date: 2026-07-21
starting page: 171
ending page: 175
doi: 10.52603/rec.2026.39.20

Nume de familie derivate din terminologia meșteșugurilor asociate prelucrării pieilor
type: item
description: Meșteșugurile tradiționale au reprezentat, în societatea premodernă, ocupații indispensabile atât comunităților rurale, cât și celor urbane. Activitățile de prelucrare a pieilor au ocupat un loc central, prin utilitatea produselor obținute și rolul lor în viața cotidiană. Denumirile meseriilor din acest domeniu au funcționat nu doar ca termeni tehnici, ci și ca indicatori ai identității sociale, devenind repere stabile în sistemul de identificare nominală. Studiul analizează numele de familie derivate din denumiri de meserii precum blănar, cizmar, cojocar, tăbăcar și alte formații semantic înrudite. Inițial supranume descriptive, aceste apelative s-au transmise ereditar și s-au fixate ulterior ca patronimice stabile. Analiza include date privind frecvența actuală a acestor antroponime, conturând vitalitatea și răspândirea lor în antroponimia contemporană. Cercetarea propune o abordare interdisciplinară, la intersecția antroponimiei, istoriei sociale și antropologiei culturale. În acest fel, rezultatele cercetării contribuie atât la înțelegerea antroponimiei românești, cât și la reconstituirea unor aspecte ale vieții cotidiene și organizării muncii în comunitățile tradiționale, evidențiind relația dintre limbă, societate și cultură.
subject: ETNOLOGIE ȘI CULTUROLOGIE
  topic: section
subject: nume de familie
  topic: keywords
subject: meșteșug tradițional
  topic: keywords
subject: prelucrarea pieilor
  topic: keywords
subject: patrimoniu antroponimic
  topic: keywords
creator: Viorica Răileanu
rights: Copyright (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-07-21
publication date: 2026-07-21
starting page: 78
ending page: 85
doi: 10.52603/rec.2026.39.09

Jozefina Cușnir și reinterpretarea pogromului de la Chișinău
type: item
description: Monografia The Truth about the 1903 Pogrom („Adevărul despre pogromul din 1903”. Chișinău: Epigraf, 2025 (trans. R. Lvov)) se impune ca una dintre cele mai consistente și novatoare contribuții la înțelegerea pogromului de la Chișinău din 1903, un eveniment care a marcat profund atât istoria orașului, cât și traiectoria etică a umanității în secolul al XX-lea. Lucrarea propune o reinterpretare riguroasă și profund asumată a faptelor, eliberată de clișeele istoriografice și de narațiunile convenabile, consolidate de-a lungul timpului în discursul public.
subject: RECENZII
  topic: section
creator: Natalia Grădinaru
rights: Copyright (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-07-21
publication date: 2026-07-21
starting page: 198
ending page: 199
doi: 10.52603/rec.2026.39.25

Fântânile din satul Puhoi, raionul Ialoveni, în contextul patrimoniului cultural material și imaterial local (aspecte etnoculturale)
type: item
description: În spațiul românesc, din cele mai vechi timpuri, oamenii valorificau sursele de apă, făcându-le accesibile și comode pentru viață prin construcția fântânilor, amenajarea cișmelelor și izvoarelor. În fiecare localitate își desfășurau activitatea meșterii fântânari care au învățat această meserie prin transmiterea cunoștințelor și deprinderilor necesare din tată-n fiu. Anume așa o stare de lucruri am constatat-o în satul Puhoi, raionul Ialoveni, localitate în care este vie amintirea meșterilor fântânari de cândva prin fântânile care continuă să ofere sătenilor apa necesară vieții de zi cu zi. Construcția și întreținerea unei fântâni reprezintă o activitate comunitară în formă de clacă la care participau vecinii, rudele și toți cei care doreau să contribuie la această acțiune de întrajutorare. La construcția sau curățarea fântânii oamenii creau o atmosferă de sărbătoare, de voie bună, de armonie socială. Era și o modalitate de socializare, de schimb de experiență și de educare a tinerilor în spiritul întrajutorării și păstrării tradițiilor. Locuitorii satului Puhoi respectau tradițiile locale la construcția și întreținerea fântânilor, acceptând totodată și unele interferențe cu rânduielile din satele vecine. Cvasi importantă era sfințirea fântânilor de către preot, tradiție care este păstrată cu multă grijă și în zilele noastre.
subject: CERCETĂRI DE TEREN
  topic: section
subject: fântâni
  topic: keywords
subject: satul Puhoi
  topic: keywords
subject: tradiţii
  topic: keywords
subject: obiceiuri
  topic: keywords
subject: patrimoniu cultural
  topic: keywords
creator: Valentin Arapu
rights: Copyright (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-07-21
publication date: 2026-07-21
starting page: 132
ending page: 140
doi: 10.52603/rec.2026.39.15

Sincronismul valorilor culturale ca expresie a limbajului vizual – o virtute eminamente patrimonială
type: item
description: Articolul investighează fenomenul sincronismului valorilor culturale prin prisma limbajului vizual, utilizând situl Orheiul Vechi drept studiu de caz pentru confluența dintre tradiția locală și fluxurile transculturale europene. Obiectivul cercetării constă în analizarea modului în care arhitectura vernaculară din satele Butuceni și Brănești conservă mesaje intergeneraționale, operând ca un palimpsest cultural și un laborator de formare a identității profesionale pentru viitorii arhitecți. Metodologic, demersul se bazează pe o abordare analitico-descriptivă, evaluând mecanismele de integrare socioculturală a simbolurilor arhetipale. Analiza evidențiază unități morfologice definitorii, precum motivul lotusului pe stâlpii prispei și stâlpii de poartă antropomorfi, elemente ce probează o sinteză organică între inovația stilistică și matricea identitară națională. Studiul detaliază cum simbolurile solare și „pomul vieții” sunt transcrise plastic în piatră, reflectând o cosmogonie locală autentică. O atenție deosebită este acordată dimensiunii cromatice, unde binaritatea dintre albastrul ultramarin din Butuceni și policromia diversificată din Brănești devine un indicator semantic al stratificărilor etnoculturale. Ca rezultat autorii subliniază disonanța critică dintre imperativul confortului modern și necesitatea conservării autenticității.
subject: ETNOLOGIE ȘI CULTUROLOGIE
  topic: section
subject: sincronism cultural
  topic: keywords
subject: limbaj vizual
  topic: keywords
subject: arhitectură vernaculară
  topic: keywords
subject: Orheiul Vechi
  topic: keywords
creator: Ecaterina Țărnă
creator: Mariana Hadji-Bandalac
rights: Copyright (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-07-21
publication date: 2026-07-21
starting page: 113
ending page: 123
doi: 10.52603/rec.2026.39.13

„Educația multilingvă” și limba română în UTA Găgăuzia în perioada 2022–2025: câteva rezultate și concluzi
type: item
description: Articolul analizează rezultatele implementării experimentului privind educația multilingvă în UTA Gagauzia în perioada 2022–2025. Se arată că, în ciuda tuturor succeselor înregistrate în ultimii ani, există și probleme semnificative. O dovadă elocventă în acest sens o constituie datele privind promovarea examenelor de gimnaziu (adică de către absolvenții clasei a IX-a) pentru anul școlar 2024–2025 la „Limba română” în școlile din UTA Găgăuzia. Conform acestor date, la disciplina „Limba și literatura română”, media la examen a fost de 6,19 puncte în școlile alolingve și de 6,05 în școlile cu limba de predare română. După cum se poate observa, în școlile cu limba de predare română acest indicator este chiar puțin mai scăzut decât în cele alolingve. Cel mai important este că vorbim despre un indicator foarte scăzut – limita inferioară a notei „satisfăcător”. Și, trebuie subliniat, că în acest caz avem de-a face cu rezultatele absolvenților care au crescut și au primit educație în cadrul experimentului de educație multilingvă derulat în UTA Găgăuzia, începând cu 2015. Există, evident, motive obiective pentru astfel de rezultate. După cum arată analiza noastră, acestea se referă atât la nivel micro (și se explică prin diferențele de calitate a educației în diferite instituții de învățământ), cât și la nivel macro – decurgând din situația generală din regiune și chiar din Republica Moldova. Aceste probleme sunt, se pare, evident subestimate și nici măcar nu sunt observate. Și, în cazul unei încercări de a forța procesul de dezvoltare a educației multilingve, ele vor fi, după părerea noastră, doar din ce în ce mai numeroase și mai intense.
subject: ETNOLOGIE ȘI CULTUROLOGIE
  topic: section
subject: „Limba și literatura română”
  topic: keywords
subject: școlilealolingve
  topic: keywords
subject: UTA Gagauzia
  topic: keywords
subject: educație multilingvă
  topic: keywords
creator: Aleksey Romanchuk
creator: Galina Mutaf
rights: Copyright (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-07-21
publication date: 2026-07-21
starting page: 106
ending page: 112
doi: 10.52603/rec.2026.39.12

Arta încondeierii ouălor în Republica Moldova: patrimoniu cultural imaterial, educație și cooperare transfrontalieră
type: item
description: Arta încondeierii ouălor constituie una dintre cele mai valoroase și venerabile tradiții ale patrimoniului cultural imaterial din Republica Moldova, fiind o practică multiseculară ce îmbină spiritualitatea cu măiestria tehnică. Această tradiție, bazată pe utilizarea cerii de albine și a colorării succesive, transmite prin motive geometrice, vegetale și solare concepte fundamentale, precum fertilitatea, regenerarea și armonia cosmică. Anul 2024 a marcat un moment istoric important prin înscrierea acestei arte pe Lista Reprezentativă UNESCO, într-un dosar transfrontalier care subliniază caracterul său de patrimoniu „fără frontiere”, comun Republicii Moldova, României și Ucrainei. În supraviețuirea meșteșugului (de la formele oficiale integrate în curricula școlară, până la atelierele practice, organizate de muzee) un rol vital joacă educația. Deși se confruntă cu provocări contemporane, soluțiile identificate vizează digitalizarea prin tutoriale și expoziții virtuale, alături de consolidarea parteneriatelor transfrontaliere. Astfel, încondeierea ouălor rămâne un vehicul al identității culturale și al coeziunii sociale, adaptându-se noilor realități prin dialog între generații și cooperare internațională.
subject: ETNOLOGIE ȘI CULTUROLOGIE
  topic: section
subject: încondeierea ouălor pascale
  topic: keywords
subject: tradiția
  topic: keywords
subject: cooperare internaţională
  topic: keywords
creator: Ludmila Moisei
creator: Ecaterina Alavatchi
rights: Copyright (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-07-21
publication date: 2026-07-21
starting page: 97
ending page: 105
doi: 10.52603/rec.2026.39.11

Afinul (Vaccinium myrtillus L.) în cultura, limba și tradițiile albanezilor din Balcani
type: item
description: Rolul multor plante, inclusiv al Afinului (Vaccinium myrtillus L.), în cultura alimentară, tradiții și medicina populară a popoarelor din vestul Balcanilor este extrem de important. Articolul abordează afinul sălbatic, care este cules în anumite zone montane din Albania, Kosovo, Macedonia de Nord și în alte țări balcanice cu populație albaneză. Problema de cercetare constă în determinarea statutului afinului în paradigma alimentară și în ierarhiile sociale ale comunităților locale, în special pe teritoriile de frontieră albanez-slavă. Studiul se bazează pe cercetări de teren desfășurate pe parcursul mai multor decenii în Balcani (1990–2026), precum și pe date din arhive de specialitate. Autorii analizează utilizarea afinului în scopuri alimentare, în medicina populară, în distribuirea resurselor de muncă și în cadrul instituției ospitalității. Afinul este consumat, de obicei, în stare crudă; mai rar, în anumite zone ale arealului albanez, unde este folosit ca materie primă pentru prepararea deserturilor și a băuturilor alcoolice și este apreciat pretutindeni ca un remediu important împotriva diferitelor afecțiuni. În ultimii ani, odată cu dezvoltarea turismului internațional și local, afinul devine un ingredient emblematic în producția de brânzeturi, băuturi lactate fermentate etc., ca urmare a răspândirii mega trendului global a ocrotirii sănătății și a solicitării produselor ecologice.
subject: ETNOLOGIE ȘI CULTUROLOGIE
  topic: section
subject: afine
  topic: keywords
subject: albanezi
  topic: keywords
subject: cultură alimentară
  topic: keywords
subject: medicina populară
  topic: keywords
subject: împrumuturi
  topic: keywords
creator: Alexander Novik
creator: Marina Domosiletskaya
rights: Copyright (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-07-21
publication date: 2026-07-21
starting page: 86
ending page: 96
doi: 10.52603/rec.2026.39.10

Viața în jurul vetrei: perspective artistice
type: item
description: Studiul de față subliniază rolul central al vetrei ca nucleu simbolic, identitar și afectiv în pictura modernă și contemporană de inspirație rurală din Republica Moldova, evidențiind modul în care acest element al interiorului tradițional transcende funcția sa utilitară pentru a deveni un arhetip al memoriei, continuității și apartenenței. Studiul urmărește evoluția motivului vetrei de la realismul poetic al lui Igor Vieru, simbolismul modern al lui Mihai Grecu și arta naivă a lui Iurie Platon, până la parcursul stilistic complex al lui Gheorghe Oprea. Prin geometrizarea și abstractizarea formelor, suprapunerea planurilor cromatice și expresivitatea culorilor, Gheorghe Oprea reconfigurează vatra și interioarele tradiționale într-un limbaj plastic original, în care simbolurile identitare și memoria colectivă sunt reinterpretate introspectiv și modern. În creația sa, vatra se revelează succesiv ca spațiu al copilăriei și al protecției materne, centru energetic și metafizic, precum și ca un veritabil „axis mundi” al interiorului și al memoriei colective. În felul acesta se evidențiază o evoluție clară și estetic remarcabilă a modului în care motivul vetrei este reprezentat și reinterpretat, conturând astfel perspectiva artistică a vieții în jurul vetrei.
subject: ETNOLOGIE ȘI CULTUROLOGIE
  topic: section
subject: vatră
  topic: keywords
subject: sobă
  topic: keywords
subject: simbolism arhaic
  topic: keywords
subject: interior tradițional
  topic: keywords
subject: artă modernă
  topic: keywords
creator: Natalia Procop
rights: Copyright (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-07-21
publication date: 2026-07-21
starting page: 71
ending page: 77
doi: 10.52603/rec.2026.39.08

Transformarea spațiului sacru: casa mare în mediul rural contemporan din Moldova (cazul s. Puhoi)
type: item
description: În cadrul cercetărilor de teren realizate în timpul expedițiilor etnografice în satul Puhoi, raionul Ialoveni, în anul 2026, au fost colectate date noi privind practicile tradiționale ale locuitorilor satului. În centrul cercetării noastre s-a aflat un spațiu special din locuința rurală tradițională – casa mare. Pe baza studierii locuințelor, a interviurilor cu locuitorii și a unui chestionar suplimentar, s-a încercat compararea datelor obținute cu caracteristicile și funcțiile casei mari cunoscute din sursele etnografice. Din literatura de specialitate se cunoaște faptul că casa mare se afla într-o opoziție simbolică față de spațiul locuit: aici nu se dormea, nu se lucra, iar mesele aveau loc doar în zile de sărbătoare sau cu ocazii speciale. Datele colectate de la locuitori au confirmat păstrarea în memorie a anumitor aspecte ale caracterului sacru al casei mari, în special în rândul persoanelor vârstnice. Chestionarul realizat în două grupuri de vârstă – elevi din clasele superioare și adulți – a evidențiat diferențe clare de percepție asupra acestui obiect cultural. Dacă tinerii văd casa mare mai degrabă ca pe o tradiție depășită, un spațiu de depozitare pentru obiecte neutilizate, în grupul adulților domină viziunea despre funcția ritualică a acestei încăperi, chiar dacă în realitate ea aproape că nu mai există în casele actuale. Se observă, de asemenea, tendința de individualizare a casei mari ca loc al memoriei familiale.
subject: ETNOLOGIE ȘI CULTUROLOGIE
  topic: section
subject: Casa Mare
  topic: keywords
subject: loc sacru
  topic: keywords
subject: ritual
  topic: keywords
subject: memorie
  topic: keywords
subject: tradiţie
  topic: keywords
creator: Nina Ivanova
rights: Copyright (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-07-21
publication date: 2026-07-21
starting page: 51
ending page: 58
doi: 10.52603/rec.2026.39.06

„Crucile de jurământ” din județul Gorj: simbolism și interpretare
type: item
description: Crucile de jurământ”, considerate conform tradiției ca „locul de odihnă al sufletelor” celor decedați sau „casa sufletului”, reprezintă un obicei unic în România, specific unor localități din județul Gorj, cum ar fi Hurezani, Licurici, Aninoasa, Vladimir, Jupânești, Stejari ș.a. Acestea se prezintă ca și cruci pictate cu diverse culori, reprezentând figuri religioase, în rare cazuri cu scurte versuri, atârnate în copaci, la fântâni, în curtea unor biserici, la porți, dar cele mai multe pe marginea drumurilor, amplasarea lor făcându-se la 40 de zile de la deces. Atât crucile de pomenire, cât și cele de jurământ se fac pentru iertarea celor plecați dintre cei vii, o tradiție ancestrală ale cărei origini nu se cunosc, însă care este respectată cu sfințenie după deces. Simbolistica iertării celui plecat la cer o reprezintă cu prisosință „crucea de jurământ”, care pe de o parte sacralizează spațiul prin prezența sa, pe de altă parte, constituie un mijloc de iertare, de ușurare a sufletului celui decedat, deoarece prin cruce se obține mântuirea. Poate fi privită și ca un liant între dorința celui decedat de a i se face o astfel de cruce și datoria de îndeplinire a promisiunii a celor rămași. Ținerea jurământului de a pune o astfel de cruce reprezintă nu numai o promisiune față de decedat, ci și față de Dumnezeu, singurul care poate ierta păcatele.
subject: ETNOLOGIE ȘI CULTUROLOGIE
  topic: section
subject: obicei
  topic: keywords
subject: moarte
  topic: keywords
subject: cer
  topic: keywords
subject: arbore
  topic: keywords
subject: „cruce de jurământ”
  topic: keywords
creator: Dumitru-Cătălin Rogojanu
creator: Gherghina Boda
rights: Copyright (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-07-21
publication date: 2026-07-21
starting page: 41
ending page: 50
doi: 10.52603/rec.2026.39.05

Păpușile din zahăr în culturile Lumii Vechi și ale Lumii Noi: cu privire la problema migrației tradiției
type: item
description: În articol de față, autorul examinează un fenomen curios, dar extrem de puțin cercetat: este vorba despre păpușile comestibile din zahăr, ca element al culturii tradiționale festive, prezent încă din Evul Mediu în regiunea mediteraneană a Lumii Vechi (în Italia (Sicilia), Tunisia, Egipt, Spania și Malta), iar ulterior transferat și în Mexic în timpul Conquistei. Autorul presupune că păpușile din zahăr din toate aceste regiuni sunt interconectate și provin dintr-o rădăcină comună de origine veche. Scopul studiului este de a verifica această ipoteză, analizând fiecare dintre ariile de răspândire ale acestui fenomen și de a încerca să urmărim apariția tradiției păpușilor din zahăr, migrația și evoluția acesteia în cadrul Lumii Vechi, iar apoi și a Lumii Noi. Tocmai cultura din perioada medievală timpurie și derivatele sale concrete au constituit un fel de premisă fundamentală pentru apariția păpușilor din zahăr, a căror răspândire ulterioară și configurare definitivă (în special antropomorfizarea lor) reprezintă rezultatul unor procese târzii, inclusiv al cuceririlor și migrațiilor. Astfel, autorul consideră păpușile din zahăr drept rezultat al unei sinteze între influențele tradițiilor primare și secundare și a evoluției și transformării lor ulterioare, specifice fiecărui spațiu cultural în parte.
subject: ETNOLOGIE ȘI CULTUROLOGIE
  topic: section
subject: păpuși din zahăr
  topic: keywords
subject: regiunea mediteraneană
  topic: keywords
subject: Mexic
  topic: keywords
subject: tradiția festivă
  topic: keywords
subject: contacte culturale
  topic: keywords
creator: Oxana Fais-Leutskaia
rights: Copyright (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-07-21
publication date: 2026-07-21
starting page: 31
ending page: 40
doi: 10.52603/rec.2026.39.04

Regina Maria a României: literatura, arta și spațiul locuit ca instrumente de promovare a imaginii culturale a unui stat
type: item
description: Studiul propune o analiză la intersecția imagologiei literare, studiilor culturale și diplomației culturale, urmărind modul în care opera și activitatea reginei Maria a României au funcționat ca forme de reprezentare identitară și de promovare favorabilă a imaginii culturale a țării sale. Se analizează mecanismele prin care creațiile sale – literare, artistice, de design interior, mobilier, vestimentație și fotografie – au modelat percepții și au generat capital de simpatie în Occident, în sensul conceptului de soft power formulat de Joseph Nye. Forța de atracție a reginei Maria s-a transpus în prestigiul României pe plan internațional. De pildă, prin integrarea elementelor costumului popular românesc în vestimentația regală, care a instituit un veritabil stil personal – „stilul Regina Maria”, ea a devenit o veritabilă ambasadoare a tradițiilor locale. Stilul său poate fi analizat nu doar ca expresie estetică, ci și în contextul diplomației culturale și al comunicării identitare. Prin pictură, scris, modă și decor, regina Maria a promovat o imagine rafinată a țării, modelând favorabil percepțiile externe. Activitatea ei în acest domeniu rămâne relevantă și poate servi drept model pentru personalitățile cunoscute la nivel internațional, care doresc să promoveze imaginea culturală a Republicii Moldova.
subject: ETNOLOGIE ȘI CULTUROLOGIE
  topic: section
subject: Regina Maria a României
  topic: keywords
subject: (auto)imagologie
  topic: keywords
subject: soft power
  topic: keywords
subject: imagine culturală
  topic: keywords
subject: diplomație culturală
  topic: keywords
creator: Aliona Grati
rights: Copyright (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-07-21
publication date: 2026-07-21
starting page: 22
ending page: 30
doi: 10.52603/rec.2026.39.03

The riverain diptych as a geophotographic horizon of Moldova
type: item
description: Véronique Popinet’s photographic approach as well as Christian Daudel’s textual approach (Véronique Popinet. Prut și Nistru, râuri care leagă maluri. D’un fleuve moldave à l’autre. Chisinau, Cartier, 2024, p. 170, french translation Ion Guțu) reveal to us the vision of the Other upon the horizon of the present and past of the two rivers and embankments of Prut and Dniester outlining a country – Republic of Moldova.
subject: RECENZII
  topic: section
creator: Elena Prus
rights: Copyright (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-08-21
publication date: 2025-08-21
starting page: 165
ending page: 166
doi: 10.52603/rec.2025.37.21

Învățământul școlar în coloniile bulgare din Basarabia în anii ‘40 ai secolului al XIX-lea: baza normativ-juridică
type: item
description: Articolul analizează baza normativ-juridică a învățământului școlar în coloniile bulgare din Basarabia în anii ‘40. Pe baza „Instrucțiunilor privind regulile principale pentru școlile rurale din colonii” din anul 1842, sunt examinate particularitățile organizării procesului educațional, rolul comunităților locale în administrarea școlilor și aplicarea metodei de învățare reciprocă Lankaster. Deschiderea școlilor a fost inițiată de autoritățile imperiale, dar funcționarea lor depindea în mare măsură de implicarea administrației locale. Învățătorii erau selectați de către comunitate, iar autoritatea lor morală și competențele pedagogice erau esențiale. Prin metodele aplicate se urmărea formarea unei elite locale bine instruite, capabile să contribuie la dezvoltarea administrativă și economică a coloniilor. Educația era gratuită, accesibilă tuturor copiilor și îmbina alfabetizarea cu formarea moral-religioasă. Se remarcă implicarea Bisericii Ortodoxe și utilizarea limbilor locale pentru atragerea părinților. Se concluzionează că acest model educațional a contribuit la integrarea coloniștilor străini în imperiu, păstrând totodată specificul local. În pofida progreselor, persistau și anumite limitări, cum ar fi lipsa accesului la învățământul gimnazial și superior, și prevalarea limbii ruse.
subject: PAGINA TÂNĂRULUI CERCETĂTOR
  topic: section
subject: Basarabia
  topic: keywords
subject: colonii bulgare
  topic: keywords
subject: legislație școlară
  topic: keywords
subject: metoda Lankaster
  topic: keywords
subject: educație în secolul XIX
  topic: keywords
creator: Maria Smirnova
rights: Copyright (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-08-21
publication date: 2025-08-21
starting page: 160
ending page: 164
doi: 10.52603/rec.2025.37.20

Ciclul vieții în Basarabia (anii 1930): între tradiție și modernizare
type: item
description: Articolul de față își propune să analizeze transformările profunde prin care au trecut basarabenii în perioada interbelică, în contextul modernizării accelerate a statului român. Studiul explorează modul în care ciclul vieții – nașterea, căsătoria și moartea – a fost marcat atât de tradițiile locale, cât și de noile reglementări impuse de statul modern, oferind o perspectivă diacronică asupra evoluției riturilor de trecere în această provincie. Pornind de la reflecțiile sociologice ale lui Petre Andrei privind solidaritatea familială și de la cercetările folcloristului basarabean Gheorghe Madan, articolul analizează cum se intersectează cutumele ancestrale cu noile norme civile, religioase și medicale. Totodată, este abordată relația tensionată dintre autoritatea religioasă și cea civilă în gestionarea momentelorcheie ale vieții individului, reliefând modul în care modernizarea a provocat o repoziționare a rolurilor sociale în comunitatea tradițională. Prin analiza comparativă a documentelor oficiale, a surselor folclorice și a datelor statistice, articolul scoate în evidență nu doar schimbările instituționale, ci și adaptările cotidiene ale oamenilor, captând dinamica unui timp aflat între tradiție și modernitate.
subject: PAGINA TÂNĂRULUI CERCETĂTOR
  topic: section
subject: căsătorie
  topic: keywords
subject: ceremonie
  topic: keywords
subject: ciclul vieții
  topic: keywords
subject: familia
  topic: keywords
subject: naștere
  topic: keywords
subject: tradiție
  topic: keywords
subject: Basarabia
  topic: keywords
subject: anii 1930
  topic: keywords
creator: Aurel Fondos
rights: Copyright (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-08-21
publication date: 2025-08-21
starting page: 156
ending page: 159
doi: 10.52603/rec.2025.37.19