Moldova în căutarea unei lingua comuna: spre o enunțare a problemei - Romanchuk, Aleksey (Revista de Etnologie și Culturologie, 2025)
Acest articol prezintă rezultatele preliminare ale primei etape a proiectului de cercetare „Populația rusolingvă a Republicii Moldova și limba română”. Prin „populație rusolingvă” înțelegem minoritățile etnice ale țării, în primul rând rușii, ucrainenii, bulgarii și găgăuzii. Prima etapă a acestui proiect se concentrează pe ucrainenii din Bulăiești (satul Bulăiești este situat în raionul Orhei; de aproape douăzeci de ani se fac studii de amploare asupra ucrainenilor din Bulăiești, ale căror rezultate au fost rezumate întro monografie publicată anul trecut). În prezent, în satul Bulăiești, persoanele sub 40 de ani și mai ales sub 30 de ani, pot, de obicei, să comunice în limba română, fie, în cel mai rău caz, să înțeleagă limba română vorbită. Adică sunt, într-o oarecare măsură, trilingve. În ciuda sporirii remarcate a cunoștințelor limbii române în rândul ucrainenilor din Bulăiești, în general, implicarea lor în cultura română aproape că nu s-a mărit. Aproape nimeni din sat nu privește filme sau emisiuni TV în limba română, și nu citește cărți sau mass-media. Măsura în care Bulăieștiul reflectă situația întregii populații de limbă rusă a țării necesită cercetări separate. Dar dacă aceasta reflectă cu acuratețe tendința principală, reiese că populațiile de limbă rusă și română din Republica Moldova, comunicând formal destul de strâns, diverg tot mai mult în „lumi paralele” la un nivel mai profund. Acest lucru este agravat de faptul că un număr tot mai mare de tineri vorbitori de limbă română cunoaște rău limba rusă sau nu o cunoaște deloc.